Skalický maxitrdelník pečie Ľudovít Bránecký archív NaZahori.sk 2018
Ministerka kultúry Natália Milanová oficiálne zapísala do Reprezentatívneho zoznamu nehmotného kultúrneho dedičstva Slovenska šesť nových prvkov.
“Slovensko je nesmierne bohaté na pestré tradície a zoznam, ktorý dnes podpisujem, je toho dôkazom. Verím, že k nim postupne pribudnú aj ďalšie unikátne prvky, lebo núdzu o ne ozaj nemáme,” vyjadrila sa počas dnešného slávnostného podpisu ministerka kultúry Natália Milanová.
“Slávnostnými okamihmi ako je aj tento dnešný, prispievame k tomu, aby boli naše tradície a zvyky zachované pre ďalšie generácie. Je to je obzvlášť dôležité pre identitu a históriu krajiny a národa,” dodala na záver.
V polovici decembra sa na 16. zasadnutí Medzivládneho výboru na ochranu nehmotného kultúrneho dedičstva UNESCO v Paríži bude rozhodovať aj o zápise prvku Sokoliarstvo, živé dedičstvo do Reprezentatívneho zoznamu nehmotného kultúrneho dedičstva ľudstva UNESCO. Slovenská republika by sa tak mala pripojiť k medzinárodnej nominácii tohto prvku, ktorú predkladajú Spojené arabské emiráty.
Skalický trdelník ako špeciálny koláč s tvarom dutého valca a posypaný upečenými orechmi je historickou súčasťou mesta Skalica aj jeho bezprostredného okolia už takmer 200 rokov. Postup výroby Skalického trdelníka sa prenáša z generácie na generáciu len priamym odovzdávaním receptúry a praktických skúseností.
Tvar dutého valca na Skalickom trdelníku vzniká namotávaním tenkého šúľku cesta na drevenú tyč zvanú trdlo, k čomu je potrebná určitá zručnosť a skúsenosť. Rovnako tak je potrebné mať skúsenosti s viskozitou cesta, aby z neho bolo možné vyrobiť šúľok potrebnej pevnosti a pružnosti, čo potom umožní jeho namotanie na trdlo. Pôvod tohto koláča je podľa dostupných zdrojov v Sedmohradsku, odkiaľ starú receptúru do Skalice priniesol kuchár grófa Gvadányiho na začiatku 19. storočia.
Trdelník sa veľmi rýchlo stal populárnou pochutinou a zo šľachtických domácností sa dostal do kuchýň bežných obyvateľov. Stal sa súčasťou tradičných obradov, výročných zvykov a sviatočných tabúľ. Z hľadiska etnografického tvorí Skalický trdelník originálny a veľmi špecifický prvok kulinárie severného Záhoria.
Zo Skalice sa tradícia výroby a pečenia tohto koláča rozšírila i do okolitých obcí mikroregiónu, kde sa ju, po vzore Skalice, podarilo udržať až do súčasnosti v takmer nezmenenej podobe.
Nositeľom prvku sú výrobcovia, ktorí sú združení v občianskom združení Skalický trdelník. Toto združenie je garantom zachovávania jeho tradičnej výroby a pôvodného vzhľadu, chuti, vône a ostatných parametrov. Spoločenstvo výrobcov združených v občianskom združení vytvára podmienky pre rozvoj výroby a propagácie Skalického trdelníka, takisto pre podporou nových výrobcov, propagačných a prezentačných aktivít organizovaním a spoluorganizovaním akcií týkajúcich sa výroby Skalického trdelníka.
Ďalšími nositeľmi prvku sú všetci výrobcovia Skalického trdelníka, ktorí spĺňajú podmienky jeho špecifickej výroby. Trdelník predstavuje reprezentatívny prvok mesta a symbol pre obyvateľov Skalice i okolitého mikroregiónu
Krútivé tance s vyhadzovaním partnerky, lokálne nazývané aj na kúbi, vihadzovaná, vihadzuvaná, sellácka, slovenská, slovenčina, šálená, lubinská, vrťená, hustí, čardáš sú špecifickým prejavom tanečného folklóru na území medzi mestami Myjava a Trenčín a v ich blízkom okolí a tiež v podhorských obciach na ľavej strane Váhu južne od Nového Mesta nad Váhom.
Sú to krútivé párové tance starého štýlu, improvizačného charakteru. Forma tanca nesie všetky znaky starších párových tancov v uzavretom držaní a polobočnom postavení tanečníkov. Štruktúra tanca pozostáva z viacerých tanečných dielov – predspev či rozkaz tanečníka pred muzikou, cifrovanie tanečníka, privolanie partnerky, cifrovanie partnerov, párové krútenie a dvíhanie partnerky.
Priebeh tanca nemusí obsahovať všetky spomínané diely, no práve vyhadzovanie partnerky je výrazným identifikačným znakom tohto tanca v myjavsko-trenčianskej oblasti. Tanečník v tesnom držaní vyhadzuje tanečnicu do výšky tak, že si mu po výskoku kľakne či sadne na bedro, stehno, plece. Tanec mal a má zábavnú funkciu, no nedá sa vylúčiť jeho súvis s mágiou plodnosti. Nositeľmi prvku boli v minulosti účastníci tradičných tanečných príležitostí pri ľudovej hudbe, ktorí zohrávali najdôležitejšiu úlohu pri tradovaní prvku do súčasnosti.
Zmenou tanečného repertoáru sa však tieto tance dostávali do úzadia a ich nositeľmi sa od polovice 20. storočia stávali aj členovia folklórnych kolektívov. Tí zachovávajú prvok vďaka interpretácii v rámci scénických podujatí, ale aj v rámci spontánneho tancovania počas edukačných aktivít a zábav pri ľudovej hudbe až do súčasnosti. Krútivé tance s vyhadzovaním partnerky sú vnímané miestnym spoločenstvom, ako aj pri pohľade zvonka, ako najvýraznejší identifikačný symbol tanečného folklóru myjavsko-trenčianskej oblasti.
Pozvánka na víkend do Radošoviec v okrese Skalica na Záhorí. Čaká vás tradičné podujatie Radošovské hody…
Dopravný servis Zelená vlna informuje aktuálne o dopravných obmedzeniach na Záhorí. Kolóna na diaľnici D2…
Jeden z najväčších festivalov na Záhorí Stupavské Dni Zelá sa uskutočnia prvý októbrový víkend od…
Aktuálne v Lakšárskej Novej Vsi v okrese Senica horí les. V pondelok horelo v okolí…
Zámerom Trnavského samosprávneho kraja (TTSK) je výstavba ďalších úsekov cyklotrás aj realizácia projektov cezhraničnej spolupráce.…
Incident v Záhorskej Bystrici má prekvapivú dohru. Viacero hliadok Policajného zboru boli v pondelok 2.9.2024…
View Comments